En av Sveriges största utmaningar är att höja skolresultaten i utsatta områden. Där är prestationerna betydligt sämre än riksgenomsnittet – var tredje elev blir inte behörig till gymnasiet. Och på en del skolor är det ännu värre.
Är det skolorna eller barnen det är fel på?
Inte barnen i alla fall – de är lika smarta som andra. Däremot har de ofta klenare förkunskaper med sig hemifrån, vilket betyder att det krävs mer för att ge dem likvärdiga förutsättningar. Dessutom tillåts skolor i utsatta områden ofta ha lägre kvalitet på undervisningen – inte bara i form av enstaka svackor, utan år efter år.
Det är alltså av största vikt att särskilda satsningar görs, som Skolinspektionen skrev redan 2021. Trots det händer inte mycket. Det är dags att ändra på det.
Nyligen presenterade den marknadsliberala tankesmedjan Timbro flera förslag för att stärka underpresterande elevers läsförståelse (SvD 15/7). Det mest radikala är att möjliggöra för utbildningsmodellen ”no excuses” – som finns i andra länder – i områden där många inte klarar skolan.
Vi måste våga tänka nytt för att bryta utanförskapet.
Det är ett slags undantagstillstånd, med utvalda skolor som tillåts införa längre skoldagar, sommarskola och eventuellt helgundervisning, kombinerat med hård disciplin och kunskapsfokus. Insatserna varierar, men modellens utgångspunkt är att inga ursäkter för låga resultat eller dåligt uppförande godtas. Och i en svensk variant behövs även insatser för hög lärartäthet, stora elevhälsoteam, obligatorisk läxhjälp och hälsosamma fritidsaktiviteter eftersom barn i utsatta områden mår sämre.
Satsningen bör vara statligt finansierad, som i England där ”no excuses”-skolor anses ha varit framgångsrika. Där tas lågpresterande skolor ibland över av stiftelser, som driver verksamheten med pengar direkt från utbildningsdepartementet. Sedan har de rätt fria händer att göra vad som krävs för att eleverna ska lyckas – även sådant som inte är tillåtet på andra håll, exempelvis när det kommer till rekrytering av lärare och rektorer samt deras lönesättning.
I ett första skede kan det handla om fem pilotskolor i lika många utsatta områden. Om testen faller väl ut bör de permanentas och expandera.
Vi måste våga tänka nytt för att bryta utanförskapet.