I februari i år trädde lagen i kraft. Den ger åklagare möjlighet att på begäran av polis förbjuda personer från att vistas på allmänna platser högst sex månader i taget. Personen behöver medvetet ”främja brottslighet” men måste inte ha dömts för något brott. Förbudet kan även gälla barn över 15 år.
Stockholmsförorten Rågsved har lyfts som det lysande exemplet på de preventiva vistelseförbudens framgång. Centrumet intill tunnelbanan har tidigare haft problem med ett gäng unga män som säljer droger och skapar otrygghet. Nu är fem av dem portade från platsen – ytterligare fem väntas bli portade i veckan, enligt lokalpolis.
Muayyed Almawed har jobbat i köttdisken i en matbutik i centrum i åtta år, vistelseförbuden mot männen har gjort stor skillnad för livsmedelbutikens ekonomi.
– Innan så var kunderna rädda att komma hit, men inte längre. Det har förändrats, säger Muayyed Almawed.
DN intervjuade honom med hjälp av en kvinna som översatte från arabiska. Han säger att det haft en märkbar effekt på försäljningen.
Fram till den 10 juli hade 62 män födda mellan 1997 och 2006 fått preventiva vistelseförbud i fyra olika polisregioner, enligt siffror från polisens nationella operativa avdelning (Noa). Majoriteten av förbuden har utfärdats i Stockholm. De senaste tjugo dagarna har 14 vistelseförbud tillkommit.
Vistelseförbudet är en av de kriminalpolitiska reformer som presenterades i Tidöavtalet och som inspirerats av en dansk föregångare.
David Sausdal, dansk sociolog och kriminolog vid Lunds universitet, kritiserar regeringens stora tilltro till de danska metoderna. Han menar att det saknas forskning och utvärderingar av vilka av de danska reformerna som gett effekt.
– I Danmark bryr man sig inte om att ha forskningsstöd för det här. Men i Sverige har man lagt fram faktumet att det används i Danmark, som om det vore ett forskningsstöd, säger David Sausdal.
Han påpekar samtidigt att det finns en rapport från det danska justitiedepartementet där poliser beskriver en positiv effekt av verktyget.
Manne Gerell, docent i kriminologi vid Malmö universitet, säger att den främsta forskningen på vistelseförbudets effekt handlar om Kalifornien i USA.
– Det finns liknande exempel i USA som heter ”gang injunctions”. Där gängmedlemmar bland annat kan få förbud mot att vara på vissa platser. Där finns forskning som visar på att det kan ha en viss förebyggande effekt, säger han.
Där prövas vistelseförbuden i domstol och kan gälla under längre tid, till skillnad från Sverige där en åklagare fattar beslutet. De berörda har dock möjlighet att överklaga beslutet.
Lagförslaget har kritiserats av Advokatsamfundet, människorättsorganisationen Civil Rights Defenders och Institutet för mänskliga rättigheter. De menade att förslaget inskränker på vissa rättigheter på ett ”oproportionerligt och rättsosäkert sätt”. En del av kritiken handlade om att beslutet vistelseförbudet inte avgörs i domstol, trots stor påverkan på personens fri- och rättigheter.
Centrumet intill tunnelbanan i Rågsved karaktäriseras av att butikerna omsluter torget och plaskdammen. Företagare och anställda här har inte mycket ont att säga om den nya lagen. Tidigare kunde männen på torget fylla en hel butik utan att handla. Både personal och kunder har hotats av personer ur gruppen, enligt företagare som DN pratat med.
– Det är tusen gånger bättre nu, vi är tacksamma för lagen, säger en man som jobbar i centrum.
Gemensamt bland näringsidkarna är att de inte vill vara med på bild eller skriva ut sitt namn i tidningen – de flesta är för rädda för de kriminella männen.
– De kan döda mig, de har vapen, säger en man.
– Jag vill inte riskera något, jag har barn och ett liv, säger en annan man.
Andreas Lindberg, operativ koordinator i polisområdet Farsta i Stockholm, har nästan bara hört gott om vistelseförbudens effekt hittills. Även om det på många platser är för tidigt att utvärdera. Den enda negativa effekten är att brottsligheten i Rågsved har börjat flytta till nya platser – Hagsätra, Bandhagen och Högdalen.
– Det blir en otrygghet för en grupp som annars hade det lugnt, säger Andreas Lindberg.
Kriminologen Manne Gerell säger att risken finns att brottsligheten flyttar till andra platser.
– Men det är sällan som hela verksamheten hänger med. Så man kan lita på att om man gör en sådan här insats, så kommer också brottsligheten att minska, säger han.
Runt Rågsveds nyrenoverade plaskdamm ränner barn i förskoleåldern omkring. Andreas Lindberg säger att när de kriminella avvisats från platsen så har även yngre, som ser upp till gruppen, försvunnit. Det finns hopp om att förbudet påverkar nyrekryteringen.
– Vi samarbetar med fältassistenter som också upplever att det har minskat med ungdomar som drar sig mot kriminella miljöer, säger han.
David Sausdal, den danske kriminologen, tror inte att vistelseförbud stoppar rekryteringen eftersom man fortfarande kan använda sociala medier, sms och telefon.
– Det är lätt att socialisera sig även om man inte är grannar. Ibland känns idén om vistelseförbud lite gammaldags, säger han.
Han ser samtidigt potential i vistelseförbud för att kriminalitet är något som man gör tillsammans. Därför kan det vara bra att plocka bort några kriminella från dessa platser. Utan ordentlig avhopparverksamhet och förebyggande åtgärder tror han dock inte att kriminaliteten kommer minska långsiktigt.
– Det låter som att det finns potential till att vara en positivt bidragande insats. Men man behöver bevisa att man får det man vill ha. Kan man inte bevisa det så är det rätt stora inskränkningar på individens rättigheter, säger David Sausdal.
Lagen riktar sig mot personer som medvetet främjar brottslighet. Det kan handla om narkotikahandel på ett torg eller att det finns risk att skjutvapen och sprängämnen används. Poliser som DN talat med har främst sett det användas för att göra platser tryggare genom att få bort droghandel.
– Otryggheten som personerna bidrar till på en viss plats, väger tyngre än den personliga integriteten i dessa fall. Åklagarna väger in dessa omständigheter i bedömningen inför deras beslut, säger polisens Andreas Lindberg.
– Om polisen skulle göra det här mot helt oskyldiga personer så skulle de flesta tycka att det var fel. Litar man på att det är personer som är involverade i kriminell verksamhet, så tror jag inte att lika många tycker att det är fel, säger Manne Gerell.
Fakta.Preventiva vistelseförbud.
En person kan förbjudas att vistas inom ett avgränsat område som medvetet främjar brottslighet som allvarligt kan skada tryggheten eller där det finns risk för användning av skjutvapen eller sprängämnen.
Ett vistelseförbud får inte avse ett större område än vad som är nödvändigt.
Åtgärden kan beslutas utan att personen har dömts för brott.
Efter anmälan från polisen fattar åklagare beslut om förbudet. Åtgärden kan överklagas till domstol av den som belagts med ett vistelseförbud.
Polismyndigheten kan inte överklaga åklagarens beslut.
Även barn över 15 år ska kunna beläggas med vistelseförbud.
Förbudet ska gälla i högst sex månader i taget.
Den som bryter mot ett vistelseförbud ska bestraffas med fängelse i upp till ett år.
Fakta: Polisen.